![Foto](img/illustr_lg/1351.jpg?v=21)
KNAB noticējis, ka Bendrāte ar Lembergu mutiski lauzuši abu slepeno līgumu
PIETIEK01.08.2011.
Komentāri (0)
Vienotības valdes locekle Silva Bendrāte neuzskata, ka viņas pirms 14 gadiem slēgtais trasta līgums un saņemtā nauda no Ventspils mēra Aivara Lemberga radiostacijas Kurzemes raido izveidei 1997. gadā būtu šķērslis kandidēt Saeimas ārkārtas vēlēšanās. Vienotības politiķe atsaucas uz Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) priekšnieka vietas izpildītājas Jutas Strīķes parakstīto atzinumu, ka ne Bendrāte ar šo līgumu, kas atrodams Lemberga krimināllietas materiālos, nonākusi interešu konfliktā, ne Ventspils mērs pārkāpis amatpersonai uzliktos ierobežojumus.
Bendrāte cer startēt Vienotības sarakstā Kurzemē ar 6. numuru. „Protams, nav nekādu šķēršļu, lai es nestartētu,” Pietiek teica Bendrāte. Viņa šai savai vēlmei redzot arī Vienotības vadības un biedru atbalstu. „Tiesībsargājošās organizācijas ir teikušas savu vārdu, un visa tā situācija ir noskaidrota. Jūs lasījāt KNAB lēmumu, nu, tad tur arī ir rakstīts viss. Es neko nekomentēšu, to, ko jūs tur varat izlasīt, arī lasiet. Ētikas komisijas arī abas [gan Jaunā laika, gan Vienotības] ir izskatījušas, tās neatrada nekādus ētikas pārkāpumus, pēdējais, kas palika – KNAB lēmums, nu tas arī ir,” strikti norādīja politiķe. Bendrāte bijusi KNAB, kur „visu paskaidroju, visu uzrakstīju”.
Bendrātes skaidrojums, kas, pēc visa spriežot, apmierinājis arī KNAB, bijis, ka tagadējai politiķei ar Lembergu savulaik jau pēc Kurzemes radio nodibināšanas panākta mutiska vienošanās, ka viņu slepenais līgums vairs nav spēkā. Reāli nauda neesot atdota, un Bendrāte arī neuzskata, ka būtu Lembergam ko parādā: „Nē, es nejūtos parādā. Es esmu izdarījusi labu darbu, es esmu devusi cilvēkiem darba vietas un radījusi radiostaciju.”
„Kur rakstīts, ka man ar viņu būtu kaut kādas saistības tagad jākārto? Līgums sen jau nav spēkā. Līgums nebija spēkā jau tad, kad radiostacija sāka skanēt. Līgumā rakstīts melns uz balta, ka devējs var mainīt mutiski nosacījumus, un mēs mutiski arī vienojāmies par to, ka līgums vairs nav spēkā, ka darbs ir pabeigts, viss ir izdarīts, nauda ir ielikta lietā un līgums vairs nav spēkā,” stāsta Bendrāte. To, kā ar Lembergu mutiski vienojusies, Vienotības politiķe arī rakstījusi paskaidrojumā KNAB izmeklētājam. „Mums nebija vienošanās, ka man būtu jebkāda nauda jāatdod, nauda strādā Kurzemes cilvēku labā, es neesmu nevienu dividendi par šo naudu saņēmusi, tā ir ieguldīta radio izveidošanāc līdz pēdējam santīmam, nevis man aizbraukt kaut kur atpūsties siltās zemēs, pasauļoties,” saka Bendrāte.
Politiķei ar Lembergu neesot bijis mutiskas vienošanās, ka šis trasta līgums tiek iznīcināts, tomēr viņa bijusi pārsteigta un uztraukusies, kad aizvadītajā rudenī tas uzpeldēja no Lemberga krimināllietas materiāliem. „Biju uztraukusies, redzot šo dokumentu pirmo reizi pēc 13 gadiem, vienkārši es domāju, ja jau reiz mēs bijām beiguši šīs saistības, tam dokumentam vienkārši nebija jābūt. Es vienkārši uzticos, es principā arī daudzus dokumentus neglabāju, kas man nav vajadzīgi,” neizpratnē, kādēļ Lembergs glabājis dokumentu, kas apliecina abu slepeno vienošanos, ir Bendrāte.
Tagad Bendrāte savu rudenī lietoto apzīmējumu, ka ir „atstrādājusi” Lemberga doto naudu, skaidro citādāk. „Tas vārds „atstrādāt”, tas ir grāmatvedisks termins, oficiāli lietots, un to es arī KNAB parādīju, ka vēl tajā laikā tāds vārds tika lietots. Ja to žurnālisti iztaisīja par kaut kādu sensāciju vissliktākajā nozīmē, ka tas tiek atstrādāts kaut kā politiski vai kā, tad tā nav taisnība, tas bija pilnīgi tikai un vienīgi grāmatvediski. Šajā gadījumā bija vienošanās, ka radiostacija skanēs, ka šī nauda nav lieki iztērēta, ir ielikta lietā, kur cilvēkiem ir darbs un radiostacija ir viena no populārākajām Kurzemē,” saka politiķe.
Bendrāte neuzskata, ka Lembergs, izvēloties šādu mediju pirkšanas formu – ar slepenu trasta līgumu izsniedzot naudu žurnālistei radiostacijas izveidei, vēlējies slēpti iegūt sev lojālu mediju Kurzemē. „Lemberga interese bija visai Kurzemei radīt šo radiostaciju, Ventspilij bija arī tādā ziņā interese, ka tur nevarēja daži dzirdēt Latvijas Radio programmu tajā laikā,” skaidro politiķe.
Bendrāte neuzskata, ka šī fakta dēļ Kurzemes radio būtu savās ziņās nekritisks pret Lembergu, kurš slēpti caur Bendrāti ieguldījis naudu šīs radiostacijas dibināšanā. „Bet kādā sakarā viņai būtu jābūt kritiskai vai kādai? Tā ir komercradiostacija, kura dod informatīvos raidījumus. Tur bija informācija atbilstoši komercradiostacijai – sniegt informāciju plus mūziku, komercradiostacija nav analītisks raidītājs,” uzskata Bendrāte. Tobrīd, pagājušā gadsimta 90.gadu beigās vēl turpinājās Ventspils uzņēmumu privatizācija, kas šobrīd ir Ģenerālprokuratūras un KNAB interešu lokā, auga Lemberga ekonomiskā un politiskā ietekme. „Toreiz Ventspils bija plaukstoša, viena no dinamiskākajām pilsētām, šādu informāciju mēs arī sniedzām un, ja bija kāda īpaša vēlēšanās nointervēt Lembergu, mēs to nodrošinājām, bija arī pieslēgšanās Latvijas Radio,” par Lemberga naudas izveidotā Kurzemes radio darbības principiem stāsta Bendrāte.
Pietiek jau rakstīja, ka pēc astoņu mēnešu ilgas pārbaudes KNAB Strīķes vadībā nonācis pie atzinuma, ka Bendrāte patiešām no biroja viedokļa neko neesot pārkāpusi. Saskaņā ar Strīķes skaidrojumu KNAB kompetencē vispār neietilpstot izvērtēšana, vai valsts amatpersonas deklarācijās ir norādītas patiesas vai nepatiesas ziņas, - par to lai rūpējoties Valsts ieņēmumu dienests. „Savukārt atbilstoši Biroja kompetencei, izvērtējot Jūsu iesniegumā norādīto informāciju, informējam, ka, pamatojoties uz pārbaudes laikā saņemto informāciju, netika konstatēti fakti, kas liecinātu, ka S. Bendrāte ir pārkāpusi likumā Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā, bet A. Lembergs gan minētajā likumā, gan Korupcijas novēršanas likumā valsts amatpersonām noteiktos ierobežojumus un aizliegumus,” oficiālajā atzinumā raksta Strīķe.
Kā jau ziņots, Bendrāte vairāk nekā trīspadsmit gadus bija slēpusi to, ka Aivara Lemberga vietā un par viņa naudu iegādājusies kapitāldaļas Kurzemes radio. To apliecināja pagājušā gada oktobrī Pietiek publiskotais Bendrātes un Lemberga trasta līgums, saskaņā ar kuru Ventspils mērs bija piešķīris Bendrātei (toreiz – Ērmanei) tiesības viņa vietā un par viņa naudu, bet uz tagadējās deputātes vārda iegādāties kapitāldaļas SIA Kurzemes radio. Atbilstoši šim Bendrātei bijis – un, spriežot pēc viņas skaidrojumiem, vēl pat pēc 10. Saeimas vēlēšanām bija - pienākums veikt Lemberga daļu pārvaldīšanu, vadoties „tikai un vienīgi” no Lemberga „interešu viedokļa”.
Līgums arī noteica, ka bez Lemberga atļaujas Bendrātei nav bijis tiesību ne izteikt savu viedokli lielākajā daļā Kurzemes radio dalībnieku sapulču balsojumu, ne spriest par radio budžetu, ne lemt par dividenžu izmaksu vai kļūt par uzņēmuma vadības pārstāvi. Pirms katras uzņēmuma dalībnieku sapulces Bendrātei vajadzējis vērsties pie Ventspils mēra pēc norādījumiem, un tāpat Lembergam bijušas tiesības jebkurā brīdī uz Bendrātes vārda iegādātās kapitāldaļas nodot kādai citai personai.
Bendrāte 2250 latu lielo aizdevumu no Lemberga Kurzemes radio daļu iegādei nebija deklarējusi savā amatpersonas deklarācijā, kura viņa iesniedz jau kopš 2002.gada rudens, kad kā Jaunā laika pārstāve stājās 8. Saeimas deputātes amatā. Bendrāte arī vairākkārt kā Jaunā laika pārstāve ir publiski uzstājusies par ētikas jautājumiem.
Viņa pati pēc līguma nonākšanas atklātībā par savām attiecībām ar Lembergu skaidroja, ka „šī bija tāda viņa uzticēšanās man, manis respektēšana, vēlēšanās palīdzēt. Lai gan viņš tur [trasta līgumā] ir sarakstījis visādus ierobežojumus, neviens nekad, nekur, nevienu brīdi mani nav ne uz ko spiedis, nedz arī izmantojis šīs tiesības. Es domāju, drīzāk tas viņam bija tāds formāls pasākums, lai, atbalstot radio staciju, nesanāktu, ka esi tāds muļķītis”.
Tāpat Bendrāte norādīja, ka faktiski visu Lembergam jau esot „atstrādājusi”: „Es domāju, ka tik daudz, cik esmu atstrādājusi tai pašai Ventspilij, lai būtu informācija, lai būtu atpazīstamība... Mēs centāmies, lai šī nauda nebūtu uzdāvināta, bet tiešām atstrādāta. Mēs visu rēķinājām, raidlaikiem bija konkrēta cena, tas viss tika iegrāmatots, un par visu vajadzēja atskaitīties. Tā ka nekas nav uzdāvināts vai aizdots – viss ir atstrādāts.”
Neraugoties uz vairāku kolēģu publiskiem aicinājumiem, Bendrāte arī kategoriski atteicās nolikt Saeimas deputāta mandātu, kurš nu viņai atņemts tikai līdz ar 10. Saeimas atlaišanu.
Kā zināms, jau laikā, kad Bendrātes „marionetes līgums” nāca atklātībā un KNAB paziņoja par pārbaudes sākšanu, tika izteikta prognoze, ka šajā gadījumā, ja vien nekas nemainīsies KNAB politiskajos uzstādījumos, birojs nekādus pārkāpumus noteikti nevēlēsies atklāt.